Magna+Carta

Magna Carta Av Astrid og Lisa Magna Carta er et lovdokument eller en avtale mellom den engelske kongen Johan, biskoper og baroner. Mange av sakene som tas opp i Magna Carta er reaksjoner på forskjellige ting som ikke fungerte bra nok/dårlig i samfunnet. Folk flest var for eksempel svært lei av at kongen reduserte folks eiendommer og lot sine egne voksne på deres bekostning. Kongemaktens enevelde var også noe folket ikke var fornøyd med, samt kongens vilkårlige krav om skatt. Den dreier seg om retten til å få sin sak skikkelig prøvet ved lov og dom. Denne forbedringen av en persons frihet gjaldt bare frie menn, og dem var det ikke så mange av i landet. Likevel ser en gjerne Magna Carta som et tidlig eksempel på et menneskerettighetsdokument. (39) No free man shall be seized or imprisoned, or stripped of his rights or possessions, or outlawed or exiled, or deprived of his standing in any other way, nor will we proceed with force against him, or send others to do so, except by the lawful judgement of his equals or by the law of the land. (40) To no one will we sell, to no one deny or delay right or justice. I begynnelsen av loven får også kirken en friere stilling i forhold til kongen. Kirken sikres hermed rett til selv å utnevne sine folk uten innblanding fra kongen. Magna Carta avtalen tok sted i 1215 i England, og man kan se på Magna Carta som et tidlig menneskerettighetsdokument. Avtalen hadde stor innflytelse for det juridiske systemet i England. Kongen, Johan, måtte nærmest undertegne Magna Carta etter enormt press fra kirken og hans baroner. Klausul 61 innskrenket hans makt som monark, slik at han etter datidens prinsipp bare var en konge. Baronene hadde allerede fått nok av kongen, som til og med hadde myrdet en slektning for å komme til makten, og de hadde etablert en komité på 25 baroner som til enhver tid kunne møtes og overprøve kongens avgjørelser. De gjorde også slik at de ikke kunne bli tatt for høyforrederi selv om de tok kongens slott og eiendommer dersom de mente det var nødvendig. Johan hadde ingen planer om å være tro mot dokumentet. Og så snart baronene hadde forlatt London gikk han tilbake på alle løfter noe som førte til umiddelbar borgerkrig. Kongen fikk støtte fra kongen som avviste ethvert krav om disse rettighetene, og sa at de krenket Johans verdighet. Johan døde i 1216 imens borgerkrigen ble utkjempet, noe som raskt endret krigens natur. Sønnen hans Henry var tronearving, som raskt ble kronet som Henrik III, og krigen endte straks etter. 12. November 1216 ble Magna Carta utsendt på ny av kongens regenter. Enkelte deler, inkludert klausul 61 ble da utelatt.



Kilder: [] [] Læreboka.